Výherní automaty - Průmysl i zábava
Výňatek z knihy nakladatelství Olympia Praha 1999, Edice Sazka, autor: Ivo Kasal
Výherní automaty - 100 let historie v Evropě a v českých zemích
Evropa - Od mechaniky k elektronice
Z evropské mapy výrobců výherních automatů:
TAB Austria
TAB (Trauner Apparaten Bau) Austria začínala skromně 11. listopadu 1962, kdy Siegfried Dattl koupil jeden fotbalový stůl. Pracoval bez zaměstnanců, pouze s manželkou. Firma sídlila v Traunu u Lince (Linz). Za rok byla založena samostatná firma Dattl, která se zabývala zábavní technikou, především fotbalovými stoly, flipry, hudebními skříněmi a později videoautomaty. V r. 1967 firma nabrala prvního zaměstnance (ten pak u ní zůstal až do r.1995). Firma se vzmohla a po polovině 70. let začala budovat svou první vlastní provozovnu.
V r. 1983 se rozdělila na firmu DATTL, která automaty jen provozuje, a velkoobchodní firmu TAB Austria Industrie und Unterhaltungselektronik GmbH. Pro výherní automaty byl nejdůležitějším obdobím rok 1984, kdy vzniklo vlastní oddělení vývoje a výroby výherních automatů. O rok později firma zaměstnává již 49 lidí. V letech 1991-92 se staví nová budova firmy v Ansfeldenu u Lince a firma dosahuje počtu 169 zaměstnanců. V r. 1984 byl vyroben první válcový automat LORD 6000, následovaly válcové CASINO 1000 a CASINO 1200, potom už jenom monitorové LUCKY 1, LUCKY 1W, LUCKY CASINO, LUCKY BABY, LUCKY 2, LUCKY 2W.
Firma vyráběla i automatové programy pro ostatní zájemce, ty se umísťovaly i do českých kabinetů, o tom viz dále. Jednalo se o Jolly Card, Royal Card (nejprodávanější program), Royal Poker, Frisco Card, Triple Draw, Double Joker a The Game Machine, kombinaci dvou pokerů a jednoho ovoce. Zaujaly i programy Lady Liner, Nevada Liner a Three Star Chief. V poslední době se firma zaměřila na zábavní techniku s obrazovkami touch screen.
![První provozovna](gif/va-tab_dattl.jpg) |
![Současné sídlo firmy](gif/va-tab_sidlo.jpg) |
První provozovna |
Současné sídlo firmy |
České země
I. etapa: 1918-1990
Začátek přímo detektivní
Časové vymezení prvního ze dvou hlavních období vývoje výroby výherních automatů v českých zemích se zdá nesmyslné, zahrnuje tzv. první republiku, protektorát, tři roky do února 1948 a celé období socialismu. Co tam může být společného? Ale je, vždy mechanické přístroje se v českých zemích rozšířily se vznikem Československa. Rok 1918 tu není pouze jako rok počátku existence samostatného Československa, ale i proto, že autor nezjistil žádný důkaz toho, že by se předtím na našem území vyráběly výherní automaty. Navzdory devíti letům mapování výroby a provozu, navzdory inzerátům žádajícím jakékoliv informace. Nikdy na ně nikdo neodpověděl. Nebýt Městského archivu v Semilech, městě s tradicí výroby výherních automatů v Čechách, a několika nedšenců, nedozvěděl by se nikdo ani nic o tom, co bude následovat.
Doba, která dala automatu české jméno
Tzv. první republika zákonem č. 11/1918 Sb. o zřízení samostatného státu československého převzala do svého právního řádu rakousko-uherské normy. Předpokladem výroby jakéhokoli výrobku bylo jeho reálné využití občany a neexistence omezení či následného použití či následného použití či s ním spojených činností. Všeobecný zákoník občanský, zákon č.946/1811 ř. z., byl výrobcům čehokoli nakloněn a provozovat výherní automaty v restauracích a hospodách bylo možné dle zákona č. 227/1859 ř. z. (Řád živnostenský), který ve svém § 16 pod písmenem g) stanovil, že: restaurátoři mohou míti ve svých provozovnách hry povolemé. Obě podmínky pro zahájení výroby výherních automatů tak byly v českých zemích splněny.
Prvopočátky aneb Dědové bez svatozáře
Nemůžeme si myslet, že naši dědové a otcové byli svatoušky, jak se nás snažili přesvědčovat ve svých vzpomínkách na mládí. Kvetl karban, hrály se kostky, plátýnko a všechny hry, které přilášely riziko a možnost snadné výhry. Již Rakousko-Uhersko se v restauracích objevovaly první výherní automaty. Zavítal sem i nějaký ten americký, angloamerický či německý model a byl náležitě provozován. Zcela určitě to víme o přístrojích typu Bajazzo z r. 1912 (viz kapitola o Německu).
San Fracisco v Semilech
Co pro Ameriku znamenalo San Francisco a Chicago, tím byly pro České Semily, které založily naši tradici výroby výherních automatů. A právě aktivitám semilských občanů Macha a Vaňka a jejich firmám vděčíme za znalosti ze začátku historie budování zábavního průmyslu v Čechách.
Z materiálů semilského archivu jednoznačně vyplývá, že první výherní automat ve městě a zcela pravděpodobně i v Čechách vyrobil Josef Mach, syn Josefa Macha, majícího v budově zvané Špejchar firmu zabývající se truhlářstvím, výrobou kvalitního nábytku s intarziemi, oltářů a jejich součástí, křížů, kovových osazení výloh, ale také francouzských kulečníků. Anna Machová, snacha Josefa Macha, přímého výrobce automatů, jakož i Josef Mach nejmladší, tedy po americku III., na to vzpomínají: Josef Mach se vyučil truhlářem v dílně svého otce. Tak jako každý mladý té doby odešel i on na handl, konkrétně do rakouského Innsbrucku a je velmi pravděpodobné, že právě tam viděl první německé výherní automaty, kterým se jeho pozdější výrobky velmi silně podobají. Ihned po návratu z cest se Josef Mach rozhodl automaty v rodinné semilské firmě vyrábět. Nepotřeboval k tomu žádný souhlas, všechny komponenty výherních přístrojů se už dávno používaly ve firmě i k výrobě nábytku a nejednalo se tedy o výrobu novou nebo právě zaváděnou. Nikdo nám již dnes nepoví, jak se ke snaze svého syna vyjádřil otec, co říkalo okolí, protože výherní automat byl zcela určitě něco jiného než zavedená výroba vyřezávaných součástí kostelní lavic.
![První české dílny na výrobu výherních automatů se nacházely v domě zvaném Špejchar](gif/va-cz01.jpg) |
![Josef Mach (1888-1945) s chotí Annou](gif/va-cz02.jpg) |
První české dílny na výrobu výherních automatů se nacházely v domě zvaném Špejchar |
Josef Mach (1888-1945) s chotí Annou |
|