Výherní automaty - Průmysl i zábava
Výňatek z knihy nakladatelství Olympia Praha 1999, Edice Sazka, autor: Ivo Kasal
Výherní automaty - 100 let historie v Evropě a v českých zemích
Evropa - Od mechaniky k elektronice
Z evropské mapy výrobců výherních automatů:
České země
II. etapa: 1990-2000
Jde se do finiše
Při výrobě skříně se vycházelo z tradičních technologií a technologických postupů ZPA Čakovice. Pro výrobu rozvaděčů a počítačů ADT bylo typické umístění v plechové skříni, zatímco všechny ostatní přístroje té doby měly skříně (kabinety) z dřevotřísky. ZPA Čakovice tak nechtěně navázala na výrobní tradice německých a amerických výrobců kovových skříní. Aby se však výrobky vizuálně nelišily od zavedených přístrojů z Anglie či Nizozemska, skříně se následně opatřovaly dřevotřískovými laminovanými bočnicemi. Na první pohled se přístroj od konkurence lišil především bytelností a hlavně šířkou. Ani technologie sítotisku (prováděl se ručně v různých vznikajících soukromých dílnách) nebylo na evropské úrovni, takže nedala vyniknout velmi dobře zpracované grafice. (Návrhy na čelní sklo Pavel Starý a Otýlie Perglová.) Také symboly na pásy válců prováděli přední výtvarníci, nelišily se tematicky (ovocné symboly jako v Americe), ale výtvarně samozřejmě ano. K výrobě skříní se používala běžně dostupná 6 mm silná tabulová zabroušená skla s odolností proti úderu. Tlačítka se kompletně vyráběla z umělé hmoty a lisovala se v Čakovicích, mikrospínače v nich však pocházely ze zahraničí. Prvotní problémy způsobovaly krokové motorky, které se po první přístroje dovážely z Japonska. Současně si ZPA v MEZ Náchod zadala vývoj těchto nezbytných automatů. MEZ Náchod motorky skutečně vyvinul a vyrobil jich celou sérii, kterou ZPA do svých automatů použily, i když japonské kvality nedosahovaly.
![](gif/vyherni_automaty/0102/01.jpg)
Tygří oko
První model válcového automatu ze ZPA Čakovice |
Technici však tvrdí, že být čas a peníze na další vývoj, změnilo by se to. V každém přístroji se použily čtyři motorky a vyráběl se již i pětiválcový přístroj se stejným osazením. Celkem se dodalo několik tisíc krokových motorků české výroby.
Před urychleným zahájením sériové výroby VHP zůstal nedokončen vývoj českého vhazovače, proto se pro výrobu nakoupily zahraniční od firmy MARS. ( Vhazovač má dvě části - jednotku, která rozlišuje mince, a jednotku, která mince třídí do trubic, hopperu, pokladny nebo zpět hráči, pokud mince nabyla z nějakého důvodu akceptována.) Inteligentní část vhazovače, která rozlišovala mince, ZPA nakupovalo a vyrábělo jen tzv. separátor třídění. Celkový vhazovač parametrově dosahoval nejvyšší technické úrovně té doby. Kvůli pozdějším častým poruchám separátoru se však dovážel vhazovač jako komplet. Vhazovač přijímal všechny tehdejší československé mince od 1 Kčs výše. Postupem času se stávalo, že se české součásti nahrazovaly dovozovými, protože vývoj byl příliš rychlý a chybělo mu ověření praxí, což se v provozu projevovalo poruchovostí a nižší konkurenceschopností celého výherního automatu.
Další součást výherního automatu, tzv. vypláceč, vyráběly ZPA. Jednalo se o elektromagnetický způsob vyplácení z trubic. Vyplaceč se často porouchal a oproti konkurenci byl mimořádně hlučný. Přesto se u jeho výroby zůstalo a vybavovaly se jím všechny vyrobené přístroje. Jinou nezbytnou součást výherního automatu tvoří tzv. "zdroj" zajištující napětí pro různé součásti automatu, tedy různé výstupní haldiny - střídavé, usměrněné a stabilizované jednoduchými sériovými stabilizátory. Zdroj kompletně vyvinul výzkumný ústav matematických strojů a v parametrech snesl srovnání s konkurencí, ovšem hmotností ji výrazně převyšoval. I centrální procesorovou jednotku (CPU) navrhl VÚMS a vyrobily ZPA samostatně. Jiná situace však panovala u obrazovkových VHP, kde se částečně šlo cestou nákupu některých komponentů osobních počítačů a monitorů k nim, které se osazovaly do kabinetů vyvinutých v ZPA. Všechny uvedené součástky prošly fázemi vývoj - prototyp - výrobní série v mimořádně až neuvěřitelně krátké dobětří měsíců. V době výroby již přístroje podléhaly schvalování a osvědčování v EZÚ (Elektrotechnický zkušební ústav) a do skutečného provozu šly jen automaty schváleného provozu šly jen automaty schálené a osvědčené, jak vyžadovaly předpisy.
Ze servisního manuálu ZPA Čakovice "K" z května 1991:
O výhře nebo prohře rozhoduje náhoda nebo předem neznámá okolnost stanovená v herním plánu, který je nedílnou součásti hry. Každá výhra může být převedena na kredit, nebo může být vyplacena. Jednotlivé fáze hry ovlivnit či kombinovat zásahem hráče do vývoje hry. Hry jsou elektronicky programovány, rytmus hry je dán soustavou náhodných čísel a jejich kombinací Četnost výher a jejich výši zpracovává počítač dle nastaveného výherního podílu. Elektronika výherního automatu při své činnosti generuje řadu kmitočtů, které zasahují až do oblastí rozhlasového a TV vysílání. Konstrukce automatu je však uzpůsobena tak, aby se jejich vyzařování co nejvíce omezilo. Nejvyšší výhra z jedné hry činí 300,- Kčs.
Výherní podíl lze nastavit v rozmezí 60-80 %. Přístroj s vhazovačem přijímá mince 1,2,5,10 Kčs. Výplata se uskutečňuje jen v 1 a 5 Kčs mincích.
Výška přístroje 1800 mm, šířka 750 a hloubka 600 mm. Hmotnost: 137 kg. (Displejové přístroje 155 kg.) napájecí napětí 220 V, kmitočet 50 Hz, max. příkon 300 VA.
Příjem a výplata mincí je v automatu evidována dvojím způsobem: mechanickým počítadlem vhozených a mechanickým počítadlem vyplacených mincí, jakož i uložením do chráněné paměti počítače.
Automaty nekladou mimořádné požadavky na umístění. Vyžadují však pevnou a vodorovnou podlahu. Nedoporučuje se umístění na přímém slunečním světle. Přístroje jsou zhotoveny tak, aby odolávaly hrubému zacházení, které je pravděpodobné při obvyklém užívání.
České názvy
Názvy automatů a her vymýšlel Pavel Dolínek společně a pracovníky VÚMS. Převažovaly názvy české, v tomto období velmi netypické v záplavě anglických, což samozřejmě poutalo pozornost. Odborníci varovali, upozorňovali na nevyzpytatelné hráčské náklady, ale čeština nebyla, jak se ukázalo, na škodu. Hráči si automaty stejně pojmenovávali sami podle svého, a to podle toho, jak se herně chovaly. A pozdější názvy her jako Diamant nebo Kometa se hráčům přímo líbily. Z dalších her připomeňme Fortunu, Tutti Frutti, Drakoid, Mefisto.
Podle plánu i skutečnosti
Podle výrobního plánu se mělo do konce r. 1991 vyrobit 2000 automatů, a to polovina válcových a polovina obrazových. Plán se řádně plnil a všem připadaly i odměny. Zhruba po dvou měsících provozu se začalo zjišťovat, zda hra je nebo není pro hráče zajímavá. Pokud nebyla, automat se z provozu vracel zpět do výroby, kde se upravil na zcela novou hru. Některé hry byly na stejném programu, jen se od sebe lišily názvem, sklem a potiskem válců. Největšího úspěchu dosáhla Hvězda.
Z návodu na hru Hvězda:
Výherní automat je v provedení s plněním kreditu na klíč. Před začátkem hry přivolejte obsluhu, která vám vloží požadovanou sumu do kladu. Po skončení hry zavolejte obsluhu, která vám vyplatí výhru. Jedna hra je za dva body, nejvyšší výhra v jedné hře je 300 bodů. Výherní automat je pětiválcový s různými výherními symboly a čísly na čtyřech válcích. Pátý válec je karetní. Výhry jsou dány vypsanými výherními kombinacemi na dolním panelu, nebo součtem čísel na výherní čáře. Výhru dva body ze symbolů je nutno bud slosovat, nebo si hráč může zablokovat zvolené válce (pokud tlačítka BLOKOVÁNÍ blikají) a pokusit se dosáhnout výšší výhru. Ostatní výhry je možno sledovat až do výše 300 bodů. Po výhře roszvěcí jednotlivá pole určující barvu karty, nebo jejich kombinací a tím také násobek výhry. Stiskem tlačítka STOP si hráč zvolí násobek výhry, na kterou sází, a současně se roztočí pátý, karetní válec. při souhlasu zastavené hry na válci a zvolené sázky, hráč vyhrává příslušný násobek, jinak prohrává vše.
U každé výhry, kromě 2 Kč, lze připsat její polovinu do VÝHRY CELKEM tlačítkem VEZMI 1/2 VÝHRY. To však provést pouze jednou a druhou polovinu nutno slosovat. Po vybraném losování je možno tento postup opakovat. Pokud hráč při losování sázel pouze na dvojnásobek a v prvním losování prohrál, sečtou se čísla na válcích a hra přejde na horní panel. Pokud se zastaví ve viditelném poli sousedních válců tři nebo čtyři stejné hvězdy nebo čtyři jokeři, automaticky se roztočí světelné "KOLO ŠTĚSTÍ". při zastavení v poloze START získává hráč výhru buď 100 nebo 200 bodů (tři nebo čtyři hvězdy), nebo se rozsvítí další výhra v SUPER PRÉMII (čtyři jokeři). Svítí-li celá SUPER PRÉMIE, získává hráč stisknutím tl. START postupně všechny nasvícené výhry. Po každém roztočení "KOLA ŠTĚSTÍ" zhasnou všechny šipky. Pokud nepadne výhra z výherních symbolů a jsou na výherní čáře vedle symbolů čísla, sečtou se, a podle výše jejich součtu přechází hra na horní panel.
Je-li součet roven:
-3- rozsvítí se číslice 1-3. Roztočí se karetní válec. Podle zastavené karty hráč získá příslušnou hru, jejíž číslo je na stejném řádku jako karta na horním panelu. Padne-li JOKER, začnou náhodně blikat na horním panelu karty a hráč si některou zvolí tlačítkem VOLBA KARTY.
-4- rozsvítí se číslice 4 a nápis KOLO ŠTĚSTÍ. Současně přibudou v KOLE ŠTĚSTÍ 1-3 šipky. Pokud se rozsvítí nápis START, kolo se roztočí. Zastaví-li se kolo v horní poloze, získá hráč PRÉMII.
-5- rozsvítí se číslice 5 a nápis SLEZSKÁ LOTERIE. Rozbliká se nápis SÁZKA NA KARTU. Hráči si tlačítkem VOLBA KARTY zvolí některou z postupně rozsvěcovaných karet. Pokud se na karetním válci zastaví stejná karta, získá hráč 20 bodů, pokud ne, má ještě dva pokusy na uhádnutí, přičemž může získat 40, případně 80 bodů.
-6- rozsvítí se číslice 6 a nápis SUPER VÝHRA. Čtvrtý válec se roztočí a po zastavení se rozblikají nápisy ANO a NE u nápisu VÝHRA? Zvolí-li hráč tlačítkem STOP nápis ANO, dostaví se ostatní válce do výherní polohy. Zvolí-li NE, nabídne mu automat další symbol. To se může čtyřikrát až šestkrát opakovat. Po poslední nabídce se válce na výhru nastaví automaticky.
-7- rozsvítí se číslice 7 a nápis PRÉMIE. Hráč získává PRÉMII, kterou si může dále slosovat. Hodnota PRÉMIE se během hry zvyšuje. po 4 Kč, padne-li meloun na třetím válci.
-8- rozsvítí se číslice 8 a nápis HVĚZDA 300 a hráč vyhrává 300 bodů.
![](gif/vyherni_automaty/0102/02.jpg)
Roulette
Model obrazovkového automatu ze ZPA Čakovice |
Anketa návštěvníků kontraktační výstavy výherních automatů
Z kapitoly 3.1.1.: Srovnání automatů ZPA a zahraničních
1. Přitažlivost her: celkově dobrá, zahraniční lepší. 31 % respondentů hodnotí hry na automatech ZPA jako velmi dobré, 48 % respondentů hodnotí zahraniční hry jako výborné.
2. Hudební doprovod automatů ZPA a zahraničních se významně neliší.
3. Hlučnost automatů celkově hodnocena neutrálně, ale automaty ZPA jsou hlučnější.
4. Motiv světelného panelu: převažuje celkově dobré hodnocení, ale motivy panelů ZPA jsou horší.
5. Velikost číslic na displeji: celkově dobré, ZPA jsou horší.
6. Tvary výherních symbolů ZPA a zahraničních se významně neliší.
7. Velikost výherních symbolů na válcích: celkově dobré, ZPA horší.
12. Výše výher: celkově špatná, ZPA horší.
13. Četnost výher: celkově špatná, ZPA horší
27. Počet druhů používaných mincí: ZPA významně lepší.
Shrnutí:
Nejlepší: počet druhů používaných mincí, nároky na ovládání, intensita světel, přitažlivost hry, frekvence blikání a hudební doprovod.
Nejhorší: hlučnost vyplácení, doba od začátku hry k prvnímu vyplácení, četnost výher, šance poskytnutá hráči, použití vyšších forem hry a možnost přiblížit se výhře.
jako celek jsou automaty ZPA hodnoceny statisticky výrazně hůře než automaty zahraniční.
Neprodávat!
V r. 1991 firma ZPA zaznamenala značný zájem čs. provozovatelů o nákup svých přístrojů, ale vedení firmy prodej vždy odmítalo, protože žádný ze zahraničních dodavatelů své přístroje dosud neprodával, pouze prostřednictvím českých provozovatelských subjektů umísťoval přímo v restauračních zařízeních. protože dobu charakterizoval značný "hráčský hlad", dokázaly se přístroje zaplatit za mnohem kratší dobu než v současnosti a zbytek se stal čistým příjmem všech, kteří se na provozování podíleli. je pochopitelné, že ZPA kopírovaly osvědčené modely zahraničních i tuzemských firem. Při pozdějším hodnocení důvodů ukončení výroby bylo shledáno, že právě uvedené rozhodnutí neprodávat způsobilo řadu následných ekonomických potíží.
Zájemci o výherní automaty mohli navštěvovat zahraniční výstavy zábavní techniky a pokoušet se nakupovat přístroje přímo tam, ale renomované firmy již v Československu měly své dealery a nikomu jinému přímý nákup neumožnily. V českých zemích té doby se žádná výstava nekonala o proto se ZPA v r.1991 zúčastnily pražského Autosalonu - jako jediný vystavovatel výherních automatů. Pochopitelně již pro svou odlišnost od vystavované nomenklatury poutaly pozornost.
Skutečně první československou výstavu zábavní techniky uspořádala až asociace distributorů hracích přístrojů v červnu 1992 v knihovně v Piešťanech, které se družstvo tarok jako zástupce ZPA také zúčastnilo. Ve stejném roce se výrobky ZPA představily také na výstavě ve Stockholmu a Petrohradě. Ani na jedné výstavě se však nic neprodalo, což zavinila nedotaženost kontaktů a nedostatečné zkušenosti v prezentaci a prodeji. Protože se předpokládal export do rusky mluvících zemí, vyrobila se i ruská verze přístrojů na žetony, které se nechávaly razit v Kremnici podle originálních návrhů ZPA.
Obě firmy, jak ZPA, tak Tarok, mohly být s rokem 1992 velmi spokojené. Se 3800 provozovanými automaty se řadily mezi největší české provozovatele té doby.
Rok 1992 přinesl i první českou výstavu zábavní techniky v Praze ve výstavním domě U Hybernů, kde měl Tarok z hlediska estetického rozhodně nejhezčí stánek. Výstava však přinesla ZPA první vážný problém, neboť se objevily zahraniční přístroje s českými skly - konkurenceschopnost českých výrobků prudce klesla. Proto se i ZPA začaly více zajímat o vývoj i výrobu zábavních automatů, kterých firma vyrobila kolem 100 kusů.
Zájem západních firem se nasměroval i k pokrytí výstavních aktivit. Anglická Exhibitions uspořádala v r. 1993 na pražském Výstavišti svou první a poslední výstavu s názvem A + LTS, částečně navzdory odporu Asociace distributorů hracích přístrojů, která měla pochopitelný zájem podobné akce organizovat sama.
Firmy ZPA a tarok se samozřejmě zúčastnily a z průběhu akce si nechaly sociology vytvořit jedinečnou studii nazvanou Anketa návštěvníků kontraktační výstavy výherních automatů.
|